15

John Stuart Mill er en britisk filosof, sosialøkonom og politisk teoretiker fra 1800-tallet. Han ble født inn i en høystatus familie i London, i 1806. Faren hans var forfatter og politiker. Faren var kjæreste med utilitarismens gründer, Jeremy Bentham. Derfor har Mill helt fra han var barn, blitt lært opp til å bære utilitarismens sak videre. Kort fortalt er utilitarismen en moralfilosofi som så på handlinger ut fra deres konsekvenser. Hvis du for eksempel skulle dømme en drapsmann, måtte det være på grunn av konsekvensene av drapet han gjorde, ikke av den direkte handlingen. Mill ble utdannet i hjemmet. Han ble vekket hver dag klokken 6 for å lese, og han fikk aldri ferie. Poesi, følelser og fantasi var forbudt. Han hadde en veldig tøff opplæring, og faren satte strenge krav til han. 15 år gammel leste han Bentham, og ble veldig inspirert. Han definerte ett mål // ”fra nå av hadde jeg en hensikt med livet – å bli reformator for verden” //. Mill blir den dag i dag kalt ”den politiske liberalismens far”. Han ga ut flere bøker som omhandlet frihet, kvinneundertrykkelse og politiske ideer. En reformator ble han – hans filosofi ble regnet på den tiden som revolusjoner. Uten den påvirkningen han fikk fra hjemmet, vil han nok aldri hatt en så sterk filosofi som gikk så i strid mot resten av samfunnet. Han døde 67 år gammel, i 1873 i Frankrike. John Stuart Mill var en liberalist, det vil si en som trodde på individet. Det viktigste for han var hvordan individet best mulig kunne ivaretas innenfor staten og samfunnet. Han mente at demokratiet var den beste statsformen, for det er den beste måten å sikre individets frihet på. Det eneste negative, var at han var redd for at demokratiet ville true alle til og måtte være like, gjennom likhetstenkning. Konsekvensene av å være annerledes, kunne bli utstøttelse fra samfunnet eller tvang om å bli lik andre. For å sikre individene enda bedre, lagde han et ”frihetens område”. Dette satt grenser for hva slags inngrep som kunne tillates ovenfor individet Dette ”frihetens område” var: - Frihet for bevisstheten; den frie tanken, frie ytringer, tros- og samvittighetsfrihet - Frihet til å leve slik en vil, ha den smaken en vil og innrette seg som en vil - Frihet til enhver form for sosiale sammenslutninger. Hvorfor Mill blir kalt ”den politiske liberalismens far” er fordi han kjempet for likestiling, allmenn utdannelse, allmenn stemmerett, prevensjon, skilsmisse lovgivning og at koloniene skulle få bestemme mer selv. Dermed var han er svært moderne tenker. Begrepene om allmenn stemmerett, prevensjon og likestilling var helt ukjente på hans tid. Hans tanker og meninger var revolusjonerende, og ikke særlig godt tatt imot av folket. Han ble flere ganger arrestert for ting han mente. På den tiden Mill levde, hadde kvinner og menn svært ulike roller i samfunnet. Kvinnene var i hjemmet med ansvaret for barn og husarbeid, mens mennene skulle arbeide ute, ta de politiske avgjørelsene og styre økonomien. Slik var samfunnet, og folk mente det var det som var riktig. Når en filosof som Mills kommer med helt motsatte ideer, er det klart det blir motstand. Kvinnefrigjøring var som sagt en viktig del av hans filosofi. Han gikk hardt mot det rådende kvinnesynet på den tiden, noe som viste at han var en modig mann. Frihet var et viktig begrep for Mill, og alle skulle ha frihet til å skape sitt eget liv, også kvinnene. Han mente at å undertrykke kvinnene ble det samme som å undergrave samfunnet. Helt frem til i dag er Mills filosofi aktuell. Han har satt spor innen flere filosofiområder; som etikk, metafysikk, logikk, vitenskapsfilosofi og på mer praktiske område som psykologi, politikk og sosialøkonomi. Et viktig stikkord i hans tenkning er ”størst mulig lykke til flest mulig”. Dette har først i de siste tiårene fått medhold og blitt iverksatt. Nå, 200 år senere. Likestilling, allmenn utdannelse og stemmerett, prevensjon og skilsmisselovning var som sagt de sakene han brant for. Dette var svært moderne tanker, som har påvirket og formet samfunnet slik det er i dag. Hans tanker er i dag selvsagte goder. For eksempel er han aktuell i dag når det er diskusjon om de rettighetene individet har til privatliv og rettsvern, må innskrenkes av hensyn til sikkerhet. Eksempler på en slik diskusjon om tiltak er overvåkningskameraer på offentlige steder, og strenge sikkerhetskontroller på flyplasser. John Stuart Mill var den første økonomiske liberalisten, som stilte mange sentrale spørsmål som også kan ha bidratt til å forme dagens samfunn. Det var spørsmål som // ”Hvordan skal samfunnet fordele godene?” // ”// Hva skal være gratis?” ”Skal de rike betale mer enn de fattige?” ”Hva med skatt?”. //  John Stuart Mill var altså en filosof og reformator med moderne og rettferdige tanker. Han var en klok og modig filosof som gikk imot datidens samfunn, og har hatt påvirkning på nåtidens samfunn.
 * JOHN STUART MILL  **
 * [] **
 * [] **
 * [] **
 * [] **